Ţelina, comoara din grădină
Miracolul sănătăţii, al vindecării bolilor, se găseşte pretutindeni în jurul nostru: în aerul pe care-l inspirăm, în lumina blândă a soarelui, în plantele de la marginea pădurilor, în hrana cea de toate zilele. Iar o dovadă vie a acestui lucru este şi ţelina – un „doctor al naturii” uimitor, o legumă pe care merită să o cunoaştem mai bine. Atât rădăcina, cât şi frunzele şi seminţele de ţelină sunt comestibile, fiind un aliat al nostru pentru o viaţă sănătoasă. Trebuie ştiut că substanţele cu proprietăţi vindecătoare se găsesc preponderent în coaja ţelinei, pe care de obicei gospodinele o curăţă şi apoi o aruncă, nefiind consumată. Or, ea conţine cele mai multe substanţe antibiotice şi antifungice din plantă, dar şi vitamine cum ar fi C, B1, B2, B6 sau B9, toate cu rol în protecţia contra radicalilor liberi, în întărirea imunităţii şi a rezistenţei noastre la factorii de mediu agresivi. Sub coaja cea bogată în vitamine se află calciu, potasiu, magneziu, fosfor şi fier, adică mai toate mineralele cu rol în menţinerea sănătăţii sistemului nervos şi a celui endocrin.
- Ţelina ca medicament
Reduce colesterolul. Ţelina stimulează secreţia de acizi biliari şi este foarte bogată în fibre alimentare, blocând, atunci când este consumată împreună cu alte alimente, punerea în circulaţia sanguină a trigliceridelor în exces şi a colesterolului. Efectul celulozei şi a altor fibre alimentare conţinute de ţelină asupra nivelului trigliceridelor din sânge este extraordinar, studii de medicină experimentală arătând o scădere a valorii acestora cu 17,3-33,5% după doar treizeci de zile de tratament.
Previne şi ajută în tratarea diabetului. Se consumă zilnic minimum 50 de grame de rădăcină de ţelină, sub formă de salată, care poate fi amestecată cu morcovi, varză, pătrunjel. Toate aceste legume sunt bogate în fibre alimentare şi în principii active cu efect hipoglicemiant. Consumată zilnic, salata ajută, de asemenea, organismul să devină mai receptiv la acţiunea insulinei.
”Mătura reumatismelor”. Sucul şi salata din această legumă catalizează eliminarea substanţelor toxice, au efecte antiinflamatoare şi calmante în durerile articulare, mai ales la persoanele în vârstă, fapt pentru care ţelina este numită „mătura reumatismelor”. Se recomandă o cură de 3-4 săptămâni cu suc din rădăcină (100-150 ml pe zi), consumat pe stomacul gol, în combinaţie cu suc de morcovi. Este eficace şi salata de ţelină crudă. Extern, se face următorul tratament contra reumatismului: frunzele de ţelină opărite cu apă clocotită se lasă să se răcească un pic şi se aplică pe articulaţiile dureroase, se învelesc cu un celofan şi pe deasupra cu o ţesătură de lână. Se ţine această cataplasmă vreme de două ore.
Tratează guta. Puţine remedii se pot lăuda cu un asemenea efect de eliminare a excesului de săruri ale acidului uric, ca ţelina. Se administrează sucul sau fiertura de ţelină, în cure de 2 săptămâni, timp în care se ţine un regim exclusiv vegetarian. Cura cu ţelină elimină rapid crizele dureroase, acţionează direct la nivelul articulaţiilor afectate de gută, ajută la îmbunătăţirea metabolismului proteinelor.
Remediu contra afecţiunilor bronşice şi pulmonare. Având proprietăţi antispastice bronşice, antibiotice, emoliente şi expectorante, ţelina crudă nu trebuie să lipsească de la masa celor cu tuberculoză pulmonară sau cu pneumonie, deoarece stimulează imunitatea, inhibă înmulţirea bacteriilor, reduce transpiraţiile nocturne şi calmează tusea.
Recomandată în afecţiunile inimii. Datorită conţinutului foarte ridicat de potasiu şi magneziu (de 4 ori mai mare decât la alte plante), ţelina are calităţi puternice de stabilizare a ritmului cardiac. De altfel, această plantă este recomandată în toate afecţiunile inimii, având efecte uşor coronaro-dilatatoare, prevenind depunerile de aterom pe vasele de sânge care alimentează inima, ajutând la reducerea edemelor celor cu insuficienţă renală.
Scade tensiunea arterială. Un studiu recent a dezvăluit faptul că persoanele care consumă zilnic, timp de cel puţin o săptămână, suc de ţelină, se bucură de o scădere semnificativă a tensiunii arteriale. Un compus al ţelinei ajută la relaxarea musculaturii în jurul arterelor şi la dilatarea vaselor de sânge, care permite o circulaţie sanguină mai bună.
Calmează sistemul nervos. Alcalinele minerale conţinute de sucul de ţelină au un efect calmant asupra sistemului nervos, fiind o soluţie excelentă pentru persoanele care se confruntă cu insomnia. Pentru această problemă, consumă un pahar cu suc de ţelină seara, cu o oră înainte de culcare.
Previne cancerul de stomac şi colon. Ţelina conţine o grupare de componente cu efect anticancerigen, iar o dietă din care nu lipseşte ţelina poate proteja stomacul de cancer, spun specialiştii. Din acest motiv, medicii recomandă consumul zilnic, dacă este posibil, de ţelină, în cantităţi cât mai ridicate.
Ajută la eliminarea calculilor renali. Sărurile de potasiu şi magneziu conţinute de rădăcina sa fac din ţelină un excelent diuretic, eficient pentru eliminarea calculilor renali, mai ales a celor de mici dimensiuni. Mai mult, frunzele şi rădăcina de ţelină conţin principii antiinflamatoare renale, contribuind astfel la prevenirea formării calculilor. Se recomandă curele de 2 săptămâni, timp în care se administrează în fiecare zi câte 100 ml de suc de rădăcină şi frunze (obţinut prin centrifugare).
Previne litiaza biliară. Datorită conţinutului de fibre alimentare, a efectelor sale de stimulare a evacuării bilei din colecist (colecistochinetice), ţelina este un remediu excelent pentru prevenirea litiazei biliare. De asemenea, poate fi folosită pentru eliminarea “mâlului” (microcalculilor) din vezica biliară.
lÎndepărtează constipaţia. Ţelina acţionează ca un laxativ foarte puternic, motiv pentru care este recomandat ca atunci când suferi de constipaţie să bei sucul acestei legume sau să o consumi ca atare.
Asigură echilibrul hormonal la femei. Fitohormonii prezenţi în întreaga plantă acţionează asupra hipofizei, glandă care coordonează, între altele, activitatea ovarelor. Din acest motiv, sucul de ţelină este eficient contra tulburărilor de ciclu menstrual (dismenoree) şi în apariţia precoce a menopauzei, cu dereglări la debutul climaxului (bufeuri, prurit vaginal). Câte 30 de ml de suc de ţelină se iau cu 30 minute înaintea meselor principale, într-o cură de 28 de zile. În timpul curei nu se vor consuma dulciuri (ciocolată, prăjituri, sucuri artificiale), iar timp de 3 luni, se reduce consumul alimentelor bogate în grăsimi şi proteine (carne, preparate din carne, conserve, brânzeturi grase).
Afrodisiac natural. Seminţele şi rădăcina de ţelină au efecte vasodilatatoare genitale, lucru care explică faima acestei legume, de afrodisiac rapid. Contrar credinţelor populare, cel mai puternic efect de stimulare a potenţei nu îl are sucul de ţelină, ci pulberea obţinută din seminţele acestei legume. Ele conţin într-o proporţie mult mai mare decât rădăcina nişte substanţe aromatice care stimulează hipofiza să producă aşa-numiţii hormoni gonadotropi, care cresc nu doar apetitul amoros, ci şi fertilitatea masculină. Pentru combaterea infertilităţii şi a impotenţei masculine, se fac tratamente cu o durată de 30 de zile, timp în care se administrează câte 5 grame de pulbere de seminţe de ţelină pe zi. În paralel, se consumă sucul de ţelină, câte 100 ml pe zi, administrat dimineaţa. Ambele părţi ale plantei au un efect reîntineritor general asupra bărbaţilor, redându-le vigoarea.
Ajută la slăbit. Cura cu suc de ţelină, din care se consumă 50 ml înainte de fiecare masă, este un adevărat elixir în tratarea supragreutăţii. Această plantă are efecte diuretice, ajutându-ne să eliminăm excesul de apă din ţesuturi şi fiind un sprijin în controlul apetitului alimentar (substanţele din coaja ţelinei reduc apetitul pe termen lung). De asemenea, ţelina rădăcină şi cea verde, consumate zilnic (40-70 de grame), reduc reactivitatea la stres, fiind de mare ajutor pentru combaterea aşa-numitelor “accese de foame”, care apar frecvent la obezi, mai ales în condiţii de tensiune emoţională, de gol sufletesc, de frustrare afectivă.
Sprijin împotriva bolilor cauzate de intoxicaţii. Zece-cincisprezece linguri de suc de ţelină consumate zilnic, în cure de două săptămâni, sunt un excelent depurativ, care accelerează puternic procesul de eliminare a substanţelor toxice din corp. Acest tratament este indicat în mod special persoanelor care lucrează într-un mediu poluat, celor care au consumat sau consumă multă carne, alimente cu aditivi alimentari, tutun sau medicamente de sinteză cu efecte adverse puternice.
- Precauţii şi contraindicaţii la folosirea ţelinei
În timpul sarcinii, rădăcina de ţelină nu va fi consumată crudă, ci doar fiartă. Frunzele de ţelină se vor consuma cu moderaţie (maximum 5 grame pe zi), în perioada sarcinii, în timp ce seminţele de ţelină sunt total contraindicate în această perioadă. Curele de ţelină pot conduce la apariţia fotodermatitelor (sensibilitate exagerată a pielii la radiaţia solară), de aceea, persoanele ce consumă ţelină în cure intensive nu trebuie să se expună la soare puternic, fără să folosească creme cu rol de filtrare sau de blocare a radiaţiilor ultraviolete. În cazul aplicaţiilor externe cu ţelină, expunerea la soare este strict interzisă, vreme de minimum 24 de ore. Rareori, ţelina poate produce alergii, traduse prin urticarie sau deranjamente, caz în care tratamentul va fi întrerupt.
Secțiune Știri sub articolul principal
Urmăriți Ziarul Unirea și pe GOOGLE ȘTIRI
![](https://ziarulunirea.ro/wp-content/uploads/2023/12/ziarulunirea.jpg)
Știri recente din categoria Sănătatea și natură
Cercetătorii au descoperit un nou hormon care întărește oasele și grăbește vindecarea fracturilor: O inovație în terapia pentru osteoporoză
Cercetătorii au descoperit un nou hormon care întărește oasele și grăbește vindecarea fracturilor: O inovație în terapia pentru osteoporoză Supranumit „hormonul creierului matern,” acesta joacă un rol esențial în menținerea rezistenței osoase la femeile care alăptează și ar putea oferi soluții inovatoare pentru problemele osoase la o scară mai largă. Citește și: Burse de cercetare […]
Secțiune Articole Similare
-
Opinii - Comentariiacum 4 zile
Când urăm ”La mulți Ani de Sfânta Maria”, pe 15 august sau pe 8 septembrie?
-
Opinii - Comentariiacum 3 zile
Nume care se sărbătoresc de Sfânta Maria. Aproximativ 2,2 milioane de români își serbează onomastica
-
Opinii - Comentariiacum 3 zile
Mesaje de SFANTA MARIA 2024. Urări şi felicitări pe care le poţi transmite persoanelor care îşi serbează onomastica
-
Opinii - Comentariiacum 3 zile
Mesaje de Sfânta Maria 2024. Ce felicitări, urări și SMS-uri le poți trimite persoanelor care își serbează onomastica
-
Curier Județeanacum 3 zile
Mănăstirile din județul Alba care își sărbătoresc hramul în 15 august: Mănăstirea Râmeț, Schitul Izvorul Poșaga și Mănăstirea Oașa
-
Actualitateacum 2 zile
Sfânta Maria Mare – 15 august: Tradiții, superstiții și obiceiuri de Adormirea Maicii Domnului