Noua lege a pensiilor: Cât va fi pensia minimă, care va fi stagiul de cotizare şi cum se recalculează pensiile
O serie de modificări de ultim moment au fost făcute la noua Lege a pensiilor, chiar înainte de a fi adoptată de Camera Deputaţilor, care este for decizional. Această nouă formă va ajunge pe masa preşedintelui Iohannis spre promulgare.
Principalele modificări se referă la eliminarea sintagmei „datorat şi plătit”, condiţia privind un anumit stagiu de cotizare pentru obţinerea pensiei de invaliditate, stabilirea cuantumului pensiei minime în funcţie de salariul minim pe economie şi posibilitatea de a opta, în urma recalculării între pensia minimă şi indemnizaţia socială.
Noua formă a legii pensiilor păstrează regulile privind valoarea de referinţă a punctului de pensie, dar şi majorarea acesteia, etapizat, începând cu 1 septembrie 2019.
În primul rând, art. 25, cel în care contribuabilul este definit drept persoana care datorează şi plăteşte contribuţia de asigurări sopciale a fost complet comdificat, eliminându-se în totalitate sintagma „datorat şi plătit”.
Astfel, contribuabilii la sistemul public de pensii sunt:
a) persoanele fizice care obţin venituri din salarii sau asimilate salariilor, precum şi din indemnizaţii de asigurări sociale de sănătate, pentru care angajatorii sau entităţile asimilate acestora au obligaţia, potrivit Codului fiscal, de a calcula, de a reţine la sursă şi de a vira contribuţia de asigurări sociale a bugetul asigurărilor sociale de stat;
b) persoanele fizice care realizează venituri din activităţi independente sau drepturi de proprietate intelectuală şi care, potrivit Codului fiscal, pe baza declaraţiei individuale de asigurare, datorează şi plătesc contribuţia de asigurări sociale;
c) angajatorii sau entităţile asimilate acestora care, potrivit Codului fiscal, au obligaţia de a plăti contribuţia de asigurări sociale datorată pentru condiţii deosebite şi/sau speciale de muncă, precum şi eventuale diferenţe de contribuţii de asigurări sociale pe care legislaţia le pune în seama angajatorului;
d) Agenţia Naţională pentru Ocuparea Forţei de Muncă, prin structurile teritoriale şi unităţile trimiţătoare, care, potrivit legislaţiei specifice, au obligaţia de a suporta din bugetele proprii contribuţia de asigurări sociale datorată pentru persoanele care beneficiază de drepturi acordate din bugetul asigurărilor pentru şomaj, respectiv pentru personalul român trimis în misiune temporară sau permanentă în străinătate.
Alineatul 2 a rămas nemodificat:
(2) Sunt contribuabili ai sistemului public de pensii şi persoanele fizice care sunt asigurate, conform prezentei legi, pe baza contractului de asigurare socială.
Pensia de invaliditate
În ce priveşte pensia de invaliditate, s-a eliminat obligativitatea stagiului minim de cotizare de 15 ani. În forma iniţială pensia de invaliditate se putea acorda persoanelr care nu au împlinit vârsta standard de pensionare şi au realizat, la data solicitării pensiei de invaliditate, stagiul minim de cotizare de 15 ani şi au suferit un accident sau au participat la Revoluţia din 1989.
În forma modificată pensia de invaliditate se cuvine persoanelor care au realizat stagii de cotizare în sistemul public de pensii, care nu îndeplinesc condiţiile de pensie pentru limită de vârstă şi care au capacitatea de muncă diminuată din cauza:
a) accidentelor de muncă şi bolilor profesionale, constatate conform legii;
b) altor boli şi accidente care nu au legătură cu munca;
c) participării la lupta pentru victoria Revoluţiei din Decembrie 1989 ori în legătură cu evenimentele revoluţionare din decembrie 1989, care erau cuprinşi într-un sistem de asigurări sociale anterior datei ivirii invalidităţii.
Pensia minimă
Potrivit art.91 începând cu data intrării în vigoare a prevederilor prezentei legi (majoritatea se vor aplica din septembrie 2021, exceptând creşterea punctului de pensie din 2019 şi 2020), pentru pensionarii sistemului public de pensii cu domiciliul în România, se instituie pensia minimă, în funcţie de stagiul de cotizare realizat. Pensia minimă se stabileşte în procente, minim şi maxim, din salariul minim brut pe ţară garantat în plată, în funcţie de stagiul de cotizare realizat, astfel: procentul minim este de 45%, aferent stagiului minim de cotizare, la care se adaugă câte 1% pentru fiecare an de stagiu de cotizare realizat peste 15 ani, fără a depăşi procentul maxim de 75%.
Pensia minimă se acordă pensionarilor în situaţia în care cuantumul pensiei, cuvenit sau aflat în plată, are o valoare mai mică decât cuantumul pensiei minime calculat mai sus. În situaţia persoanelor care beneficiază, prin cumul, de una din categoriile de pensie prevăzute la art.46 alin.(1), de pensie din sisteme neintegrate sistemului public de pensii, ori de pensie din alte state, pensia minimă se acordă în situaţia în care suma cuantumurilor tuturor acestor venituri nu depăşeşte cuantumul pensiei minime calculat conform alin.(2).
În situaţia pensionarilor care au realizat stagiu de cotizare cuprins între 10 şi 15 ani, pensia minimă se stabileşte în funcţie de stagiul de cotizare realizat, întrun procent de 40% din salariul minim brut pe ţară garantat în plată, la care se adaugă câte 1% din salariul minim brut pe ţară garantat în plată, pentru fiecare an de stagiu de cotizare realizat între 11 ani şi 14 ani inclusiv.
În situaţia pensionarilor pentru limită de vârstă care au realizat stagiu de cotizare necesar deschiderii dreptului la pensie prevăzut de legislaţia anterioară intrării în vigoare a prezentei legi, mai mic de 10 ani, în condiţii de handicap, precum şi ca nevăzător, pensia minimă se stabileşte într-un procent de 40% din salariul minim brut pe ţară garantat în plată.
Articolul referitor la posibilitatea de a alege între pensia minimă şi indemizaţie socială a fost complet eliminat Art. 158, care prevedea că pensionarii ale căror drepturi de pensie s-au deschis anterior intrării în vigoare a prezentei legi şi care au realizat stagiu de cotizare mai mic decât stagiul minim de cotizare de 15 ani pot opta între dreptul la pensie în cuantumul rezultat în urma recalculării şi dreptul la indemnizaţia socială, a fost complet eliminat.
Forma modificată arată că CNPP, prin casele teritoriale de pensii, notifică pensionarii referitor la rezultatul recalculării. Procedura de notificare se stabileşte prin ordin al preşedintelui CNPP.
Cum se recalculează pensiile
Art.157. – (1) La data intrării în vigoare a prezentei legi, pensiile stabilite pe baza legislaţiei anterioare devin pensii în înţelesul prezentei legi şi se recalculează prin înmulţirea numărului total de puncte realizat cu valoarea punctului de referinţă prevăzută la art. 86, cu excepţia pensiilor stabilite în fostul sistem de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale ale agricultorilor anterior datei de 1 aprilie 2001 care se recalculează conform art.168.
Art.86. – (1) Valoarea punctului de referinţă prevăzută la art.85 alin.(1) reprezintă raportul dintre valoarea punctului de pensie şi nivelul mediu al stagiilor de cotizare prevăzute de legislaţia anterioară, respectiv 25.
(2) Valorile punctului de pensie sunt următoarele:
a) la data de 1 septembrie 2019 – 1.265 lei;
b) la data de 1 septembrie 2020 – 1.775 lei;
c) la data de 1 septembrie 2021 – 1.875 lei.
(3) La data intrării în vigoare a prezentei legi, valoarea punctului de referinţă este de 75 lei.
(4) Începând cu anul 2022, valoarea punctului de referinţă se majorează anual cu rata medie anuală a inflaţiei, la care se adaugă 50% din creşterea reală a câştigului salarial mediu brut realizat.
(5) Indicatorii prevăzuţi la alin.(4) utilizaţi la stabilirea valorii punctului de referinţă pentru anul următor sunt cei definitivi, cunoscuţi în anul curent pentru anul calendaristic anterior, comunicaţi de Institutul Naţional de Statistică.
(6) În situaţia în care unul dintre indicatorii prevăzuţi la alin.(4) are valoare negativă la stabilirea valorii punctului de referinţă se utilizează indicatorul cu valoare pozitivă.
(7) În situaţia în care indicatorii prevăzuţi la alin.(3) au valoare negativă se păstrează ultima valoare a punctului de referinţă.
(8) Prin legea privind plafoanele unor indicatori specificaţi în cadrul fiscal-bugetar se pot stabili anual alte majorări decât cele prevăzute de prezentul articol.
Legea se aplică etapizat Art.182. – (1) Prezenta lege intră în vigoare la data de 1 septembrie 2021, cu excepţia:
a) art.86 alin.(2) lit.a), care intră în vigoare la data de 1 septembrie 2019;
b) art.86 alin.(2) lit.b), care intră în vigoare la data de 1 septembrie 2020;
c) art.139, art.145, art.148 alin.(2), art. 157 alin.(2) şi (5) şi art.183 alin.(1), care intră în vigoare la 3 zile de la data publicării prezentei legi în Monitorul Oficial al României, Partea I.
(2) La data intrării în vigoare a prezentei legi, preşedintele CNPP şi membrii consiliului de administraţie îşi continuă mandatul început în conformitate cu prevederile Legii nr.263/2010, cu modificările şi completările ulterioare, până la împlinirea termenului pentru care au fost numiţi, cu excepţia situaţiilor prevăzute la art.124 alin.(8).
, chiar înainte de a fi adoptată de Camera Deputaţilor, care este for decizional. Această nouă formă va ajunge pe masa preşedintelui Iohannis spre promulgare.
Principalele modificări se referă la eliminarea sintagmei „datorat şi plătit”, condiţia privind un anumit stagiu de cotizare pentru obţinerea pensiei de invaliditate, stabilirea cuantumului pensiei minime în funcţie de salariul minim pe economie şi posibilitatea de a opta, în urma recalculării între pensia minimă şi indemnizaţia socială.
Noua formă a legii pensiilor păstrează regulile privind valoarea de referinţă a punctului de pensie, dar şi majorarea acesteia, etapizat, începând cu 1 septembrie 2019.
În primul rând, art. 25, cel în care contribuabilul este definit drept persoana care datorează şi plăteşte contribuţia de asigurări sopciale a fost complet comdificat, eliminându-se în totalitate sintagma „datorat şi plătit”.
Astfel, contribuabilii la sistemul public de pensii sunt:
a) persoanele fizice care obţin venituri din salarii sau asimilate salariilor, precum şi din indemnizaţii de asigurări sociale de sănătate, pentru care angajatorii sau entităţile asimilate acestora au obligaţia, potrivit Codului fiscal, de a calcula, de a reţine la sursă şi de a vira contribuţia de asigurări sociale a bugetul asigurărilor sociale de stat;
b) persoanele fizice care realizează venituri din activităţi independente sau drepturi de proprietate intelectuală şi care, potrivit Codului fiscal, pe baza declaraţiei individuale de asigurare, datorează şi plătesc contribuţia de asigurări sociale;
c) angajatorii sau entităţile asimilate acestora care, potrivit Codului fiscal, au obligaţia de a plăti contribuţia de asigurări sociale datorată pentru condiţii deosebite şi/sau speciale de muncă, precum şi eventuale diferenţe de contribuţii de asigurări sociale pe care legislaţia le pune în seama angajatorului;
d) Agenţia Naţională pentru Ocuparea Forţei de Muncă, prin structurile teritoriale şi unităţile trimiţătoare, care, potrivit legislaţiei specifice, au obligaţia de a suporta din bugetele proprii contribuţia de asigurări sociale datorată pentru persoanele care beneficiază de drepturi acordate din bugetul asigurărilor pentru şomaj, respectiv pentru personalul român trimis în misiune temporară sau permanentă în străinătate.
Alineatul 2 a rămas nemodificat:
(2) Sunt contribuabili ai sistemului public de pensii şi persoanele fizice care sunt asigurate, conform prezentei legi, pe baza contractului de asigurare socială.
Pensia de invaliditate
În ce priveşte pensia de invaliditate, s-a eliminat obligativitatea stagiului minim de cotizare de 15 ani. În forma iniţială pensia de invaliditate se putea acorda persoanelr care nu au împlinit vârsta standard de pensionare şi au realizat, la data solicitării pensiei de invaliditate, stagiul minim de cotizare de 15 ani şi au suferit un accident sau au participat la Revoluţia din 1989.
În forma modificată pensia de invaliditate se cuvine persoanelor care au realizat stagii de cotizare în sistemul public de pensii, care nu îndeplinesc condiţiile de pensie pentru limită de vârstă şi care au capacitatea de muncă diminuată din cauza:
a) accidentelor de muncă şi bolilor profesionale, constatate conform legii;
b) altor boli şi accidente care nu au legătură cu munca;
c) participării la lupta pentru victoria Revoluţiei din Decembrie 1989 ori în legătură cu evenimentele revoluţionare din decembrie 1989, care erau cuprinşi într-un sistem de asigurări sociale anterior datei ivirii invalidităţii.
Pensia minimă
Potrivit art.91 începând cu data intrării în vigoare a prevederilor prezentei legi (majoritatea se vor aplica din septembrie 2021, exceptând creşterea punctului de pensie din 2019 şi 2020), pentru pensionarii sistemului public de pensii cu domiciliul în România, se instituie pensia minimă, în funcţie de stagiul de cotizare realizat. Pensia minimă se stabileşte în procente, minim şi maxim, din salariul minim brut pe ţară garantat în plată, în funcţie de stagiul de cotizare realizat, astfel: procentul minim este de 45%, aferent stagiului minim de cotizare, la care se adaugă câte 1% pentru fiecare an de stagiu de cotizare realizat peste 15 ani, fără a depăşi procentul maxim de 75%.
Pensia minimă se acordă pensionarilor în situaţia în care cuantumul pensiei, cuvenit sau aflat în plată, are o valoare mai mică decât cuantumul pensiei minime calculat mai sus. În situaţia persoanelor care beneficiază, prin cumul, de una din categoriile de pensie prevăzute la art.46 alin.(1), de pensie din sisteme neintegrate sistemului public de pensii, ori de pensie din alte state, pensia minimă se acordă în situaţia în care suma cuantumurilor tuturor acestor venituri nu depăşeşte cuantumul pensiei minime calculat conform alin.(2).
În situaţia pensionarilor care au realizat stagiu de cotizare cuprins între 10 şi 15 ani, pensia minimă se stabileşte în funcţie de stagiul de cotizare realizat, întrun procent de 40% din salariul minim brut pe ţară garantat în plată, la care se adaugă câte 1% din salariul minim brut pe ţară garantat în plată, pentru fiecare an de stagiu de cotizare realizat între 11 ani şi 14 ani inclusiv.
În situaţia pensionarilor pentru limită de vârstă care au realizat stagiu de cotizare necesar deschiderii dreptului la pensie prevăzut de legislaţia anterioară intrării în vigoare a prezentei legi, mai mic de 10 ani, în condiţii de handicap, precum şi ca nevăzător, pensia minimă se stabileşte într-un procent de 40% din salariul minim brut pe ţară garantat în plată.
Articolul referitor la posibilitatea de a alege între pensia minimă şi indemizaţie socială a fost complet eliminat Art. 158, care prevedea că pensionarii ale căror drepturi de pensie s-au deschis anterior intrării în vigoare a prezentei legi şi care au realizat stagiu de cotizare mai mic decât stagiul minim de cotizare de 15 ani pot opta între dreptul la pensie în cuantumul rezultat în urma recalculării şi dreptul la indemnizaţia socială, a fost complet eliminat.
Forma modificată arată că CNPP, prin casele teritoriale de pensii, notifică pensionarii referitor la rezultatul recalculării. Procedura de notificare se stabileşte prin ordin al preşedintelui CNPP.
Cum se recalculează pensiile
Art.157. – (1) La data intrării în vigoare a prezentei legi, pensiile stabilite pe baza legislaţiei anterioare devin pensii în înţelesul prezentei legi şi se recalculează prin înmulţirea numărului total de puncte realizat cu valoarea punctului de referinţă prevăzută la art. 86, cu excepţia pensiilor stabilite în fostul sistem de pensii şi alte drepturi de asigurări sociale ale agricultorilor anterior datei de 1 aprilie 2001 care se recalculează conform art.168.
Art.86. – (1) Valoarea punctului de referinţă prevăzută la art.85 alin.(1) reprezintă raportul dintre valoarea punctului de pensie şi nivelul mediu al stagiilor de cotizare prevăzute de legislaţia anterioară, respectiv 25.
(2) Valorile punctului de pensie sunt următoarele:
a) la data de 1 septembrie 2019 – 1.265 lei;
b) la data de 1 septembrie 2020 – 1.775 lei;
c) la data de 1 septembrie 2021 – 1.875 lei.
(3) La data intrării în vigoare a prezentei legi, valoarea punctului de referinţă este de 75 lei.
(4) Începând cu anul 2022, valoarea punctului de referinţă se majorează anual cu rata medie anuală a inflaţiei, la care se adaugă 50% din creşterea reală a câştigului salarial mediu brut realizat.
(5) Indicatorii prevăzuţi la alin.(4) utilizaţi la stabilirea valorii punctului de referinţă pentru anul următor sunt cei definitivi, cunoscuţi în anul curent pentru anul calendaristic anterior, comunicaţi de Institutul Naţional de Statistică.
(6) În situaţia în care unul dintre indicatorii prevăzuţi la alin.(4) are valoare negativă la stabilirea valorii punctului de referinţă se utilizează indicatorul cu valoare pozitivă.
(7) În situaţia în care indicatorii prevăzuţi la alin.(3) au valoare negativă se păstrează ultima valoare a punctului de referinţă.
(8) Prin legea privind plafoanele unor indicatori specificaţi în cadrul fiscal-bugetar se pot stabili anual alte majorări decât cele prevăzute de prezentul articol.
Legea se aplică etapizat Art.182. – (1) Prezenta lege intră în vigoare la data de 1 septembrie 2021, cu excepţia:
a) art.86 alin.(2) lit.a), care intră în vigoare la data de 1 septembrie 2019;
b) art.86 alin.(2) lit.b), care intră în vigoare la data de 1 septembrie 2020;
c) art.139, art.145, art.148 alin.(2), art. 157 alin.(2) şi (5) şi art.183 alin.(1), care intră în vigoare la 3 zile de la data publicării prezentei legi în Monitorul Oficial al României, Partea I.
(2) La data intrării în vigoare a prezentei legi, preşedintele CNPP şi membrii consiliului de administraţie îşi continuă mandatul început în conformitate cu prevederile Legii nr.263/2010, cu modificările şi completările ulterioare, până la împlinirea termenului pentru care au fost numiţi, cu excepţia situaţiilor prevăzute la art.124 alin.(8).
Secțiune Știri sub articolul principal
Urmăriți Ziarul Unirea și pe GOOGLE ȘTIRI
![](https://ziarulunirea.ro/wp-content/uploads/2023/12/ziarulunirea.jpg)
Știri recente din categoria Actualitate
Vouchere pentru alimente 2024: Câte tranșe vor fi virate până la sfârșitul anului pe cardurile sociale
Vouchere pentru alimente 2024: Câte tranșe vor fi virate până la sfârșitul anului pe cardurile sociale Voucherele de alimente în valoare de 250 de lei, sunt acordate o dată la două luni, unui număr estimat de 2,4 milioane de beneficiari. Aceste vouchere sunt menite să sprijine persoanele vulnerabile, asigurându-le accesul la produsele alimentare de bază. […]
Secțiune Articole Similare
-
Opinii - Comentariiacum o zi
30 august 2024: Sfântul Alexandru, ”protectorul omenirii”. Ce se spune despre persoanele care poartă numele de Alexandru și Alexandra
-
Opinii - Comentariiacum o zi
Nume care se sărbătoresc de SFÂNTUL ALEXANDRU 2024. La mulți ani celor care își serbează onomastica!
-
Opinii - Comentariiacum 24 de ore
MESAJE de SFÂNTUL ALEXANDRU 2024. Idei de urări, felicitări și SMS-uri pe care le puteți trimite celor dragi de ziua numelui
-
Ştirea zileiacum 3 zile
Ziarul „Unirea” din Alba Iulia angajează REDACTORI pentru ediția online. Cerințe și responsabilități
-
Ştirea zileiacum 5 zile
VIDEO| 26 august: Povestea celui mai CUMPLIT accident rutier din județul Alba în care și-au pierdut viața 14 persoane
-
Opinii - Comentariiacum 5 zile
26 august: Ziua Internaţională a Câinelui, cel mai bun prieten necuvântător