Greșeli pe care oamenii le fac, după aproape un an de la începutul pandemiei. Care sunt acestea și cum ne pun viețile în pericol
Organizația Mondială a Sănătății a anunțat că epidemia de coronavirus a devenit pandemie globală la data de 11 martie 2020, iar acum la aproape un an de la începutul pandemiei, lumea întreagă continuă să lupte cu noul virus și cu boala teribilă generată de el.
Chiar dacă între timp au apărut vaccinurile, iar oamenii au început să fie imunizați, numărul infectărilor continuă să crească în multe țări, iar în fața apariției noilor tulpini ale SARS-COV-2, autoritățile impun noi restricții.
Linia ascendentă din graficul cazurilor de COVID ar putea fi curbată, dacă oamenii ar reuși să evite greșelile comune pe care continuă să le facă, explică specialiștii pentru The Guardian.
Iată care sunt aceste greșeli:
1. Faptul că ținem cont de ce este permis și nu de ce este sigur
Marea Britanie este în lockdown din 5 ianuarie din cauza noii tulpini de SARS-COV-2, iar Guvernul spune că abia în martie se poate vorbi de o relaxare a restricțiilor.
Cu toate astea, există o mai mare libertate de socializare decât la prima perioadă de carantină, scrie publicația britanică.
De exemplu, oamenii pot ieși în grupuri la alergat, pot primi în casa lor bone, oameni care să le facă curățenie, curieri și își pot vizita prietenii. Astfel de îngăduințe sunt importante pentru sănătatea mintală și pentru economie, dar nu înseamnă că sunt și sigure, în contextul pandemiei.
O problemă este și că amestecăm „bulele” relațiilor. De exemplu, tinerii se văd cu colegii sau cu prietenii lor, pentru că știu că nu sunt atât de vulnerabili. Se duc apoi să-și vadă bunicii. Susțin că sunt mai atenți, că au grijă în preajma vârstnicilor și iau măsuri de precauție, însă…
„Nu suficient de atenți, având în vedere că s-au întâlnit înainte cu cei de vârsta lor, fără să se protejeze”, spune Lucy Yardley, profesor de psihologie la Universitatea din Bristol și membru al grupului independent Sage, care oferă consiliere autorităților britanice pe tema COVID-19.
Chiar dacă tinerii evită să intre în contact cu bunicii, dar intră în contact cu părinții lor, aceștia din urmă pot intra în contact cu bunicii. Oamenii nu înțeleg prea bine cum se poate răspândi infecția de la un grup la altul, susține Yardley, iar problema nu este doar a tinerilor.
„Am văzut părinți care au fost foarte atenți, dar care le-au permis copiilor să se întâlnească cu prietenii lor, apoi le-au dat voie să îi vadă pe bunici – pentru sănătatea mintală a ambelor părți. Sunt convinsă că părinții nu vor să-i îmbolnăvească pe bunici, dar riscul să o facă este foarte mare, dacă continuă așa”, explică psihologul.
2. Avem încredere în prietenii care spun „Am avut grijă”
Trebuie să avem grijă cu prietenul care încearcă să ne asigure că a respectat toate restricțiile, iar tusea pe care tocmai am auzit-o „a fost o singură dată”, atrag atenția specialiștii.
„Multe persoane nu recunosc că au încălcat regulile de distanțare socială și mint chiar și în legătură cu simptomele de COVID pe care le au”, spune Lucy Yardley.
Un studiu a arătat că o treime dintre americani mint în legătură cu simptomele lor și cu respectarea măsurilor de prevenție.
3. Nu conștientizăm că virusul se transmite pe calea aerului
Dacă poți simți aroma de usturoi sau mirosul de alcool în respirația cuiva, înseamnă că inhalezi aer care nu poartă doar aceste mirosuri, ci și orice virus pe care îl are persoana respectivă, spune Julian Tang, virusolog și profesor la Universitatea din Leicester, pentru The Guardian.
Depinde de sistemul imunitar al fiecăruia, dar dacă stai prea mult timp lângă o persoană infectată, vei inhala suficient cât să te îmbolnăvești.
Julian Tang, virusolog:
De asemenea, în spațiile închise, neaerisite, virusurile rămân în particulele de aer, de aceea ventilația este foarte importantă, iar asta nu înseamnă doar deschiderea unui geam.
„Ai nevoie și de un curent de aer, să circule aerul. Oamenii trebuie să conștientizeze importanța ventilației la locul de muncă, în magazine, în orice spațiu închis, inclusiv acasă, acolo unde virusul se transmite cel mai ușor”, explică Gariel Scally, expert în sănătate publică și membru Sage.
4. Credem că măsurile trebuie să fie „totul sau nimic”
Severitatea bolii depinde de cantitatea de virus inhalată, ceea ce înseamnă că orice măsură de prevenție respectată e mai bine decât nimic.
„Orice lucru mic pe care îl faci te poate ajuta”, spune psihologul Lucy Yardley.
Unii experți vorbesc despre „modelul brânzei elvețiene” al apărării împotriva pandemiei, mai scrie The Guardian.
Fiecare felie de brânză tăiată are găuri prin care virusul poate trece. Dar atunci când feliile de brânză sunt lipite – purtarea măștii de protecție, distanțarea fizică, spălarea mâinilor, reducerea socializării – infectarea este semnificativ redusă.
5. Credem că tot ce este în exterior e sigur
Nici să petreci timp cu oamenii afară nu este sută la sută sigur, pentru că orice virus pe care ei îl expiră poate ajunge în plămânii tăi, explică Julian Tang. Durata și distanțarea fizică sunt importante.
„Dacă aștepți autobuzul în stație lângă cineva, iar autobuzul întârzie jumătate de oră, s-ar putea să fi inhalat mai mult virus decât îți dai seama, iar virusul nu are miros, așa că nici măcar nu știi”, spune Tang.
6. Nu purtăm corect masca de protecție
Distanțarea fizică are cel mai mare efect în prevenirea răspândirii virusului, însă masca ajută și ea foarte mult.
Autoritățile britanice recomandă purtarea unei măști de protecție care acoperă atât gura, cât și nasul, iar OMS recomandă măștile din trei straturi. Asta s-ar putea schimba în UK odată cu apariția noii tulpini a virusului, arată ziarul.
„Sunt deja voci care spun că măștile din trei straturi nu sunt adecvate și că ar trebui să trecem la măștile FFP2”, spune Scally. Aceste măști sunt deja obligatorii în Austria.
7. Credem că suntem protejați dacă ne-am vaccinat
Marea Britanie a accelerat procesul de vaccinare, început în decembrie anul trecut, însă aproape 90% din populația țării nu a fost încă imunizată împotriva COVID nici cu prima doză, potrivit The Guardian.
Dar chiar și după vaccinare, tot va dura câteva săptămâni până când corpul dezvoltă imunitate. În plus, nu este clar nici câtă protecție va oferi vaccinul și nici dacă virusul poate fi transmis mai departe de o persoană imunizată.
Studiile arată că britanicii care au primit prima doză de vaccin cred că sunt protejați și vor să se întâlnească cu prietenii și familia. Asta înseamnă însă, atrag atenția specialiștii, doar o altă explozie de cazuri noi.
8. Credem că nu ne putem infecta de două ori
Reinfectarea cu coronavirus în rândul celor care au fost deja bolnavi este rară, dar se întâmplă. Studiile arată că nivelul anticorpilor COVID scade rapid după infectare, ceea ce sugerează că un pacient vindecat în urma infecției poate să ia virusul încă o dată, după câteva luni.
E neclar dacă cei care s-au infectat o dată se pot reinfecta a doua oară fără să aibă simptome și, astfel, să transmită virusul fără să-și dea seama. Prin urmare, chiar și cei care au fost depistați pozitiv în trecut și au trecut cu bine prin boală trebuie să respecte regulile.
Sursă: libertatea.ro
Secțiune Știri sub articolul principal
Urmăriți Ziarul Unirea și pe GOOGLE ȘTIRI
![](https://ziarulunirea.ro/wp-content/uploads/2023/12/ziarulunirea.jpg)
Știri recente din categoria Actualitate
Pensii 2024: Pensionarii cu dizabilităţi protestează, pensiile lor au fost drastic diminuate
Pensii 2024: Pensionarii cu dizabilităţi protestează, pensiile lor au fost drastic diminuate Federaţia Consiliul Naţional al Dizabilităţii din România organizează protest în data de 16 septembrie, în intervalul orar 10 – 14, în faţa Guvernului României. Noile modificări legislative din Legea nr. 360/ 2023 anulează recunoaşterea unui stagiu de cotizare contributiv redus pentru persoanele cu […]
Secțiune Articole Similare
-
Opinii - Comentariiacum 4 zile
Ce nume se sărbătoresc de Sfânta Ana 2024. Care este originea numelui pe care îl poartă mii de românce
-
Opinii - Comentariiacum 4 zile
Mesaje de Sfânta Ana 2024. URARI și felicitări de ”la mulți ani” pentru persoanele care își serbează onomastica
-
Opinii - Comentariiacum 5 zile
Obiceiuri și tradiții de Sfânta Maria Mică – Nașterea Maicii Domnului, prima sărbătoare din cursul anului bisericesc
-
Opinii - Comentariiacum 5 zile
Sfânta Maria Mică 2024: Ce nume sunt sărbatorite în 8 septembrie, de Nașterea Maicii Domnului
-
Opinii - Comentariiacum 4 zile
9 septembrie: Ziua Sfintei Ana, ocrotitoarea copiilor și a maternității. Ce nume se sărbătoresc
-
Sănătatea și naturăacum 3 zile
Varza murată – proprietăţi, leac popular excelent pentru minte, inimă şi… trup