FOTO/Video: Casa Memorială Avram Iancu şi muzeul – TEZAUR sfânt al istoriei naţionale. Cum arată şi ce poţi vedea în casa veche, unde a copilărit Craiul Munţilor
Casa Memorială Avram Iancu şi muzeul – TEZAUR sfânt al istoriei naţionale. Cum arată şi ce poţi vedea în casa veche, unde a copilărit Craiul Munţilor.
Una dintre cele mai vechi şi reprezentative case tradiţionale ţărăneşti, un adevărat tezaur al luptei românilor împotriva asupritorilor, este casa unde s-a născut şi a copilărit Crăişorul Munţilor, Avram Iancu.
Construită la sfârşitul secolului al XVIII-lea, clădirea, monument de arhitectură populară este un punct de atracţie „cu steluţă” pentru sutele de turişti care ajung pe meleagurile moţeşti. O casă tipică aşezărilor răsfirate (crânguri) din Ţara Moţilor ce a fost ridicată chiar de către părinţii lui Avram Iancu.
Leagănul din împletituri, fluierul, briciul lui Avram Iancu, dar şi laviţe, ţoluri, strujac, ştergare, farfurii, cruci, icoane, pot fi văzute aici.
În complex se află şi o bisericuţă şi muzeul dedicat eroului naţional Avram Iancu, cu expoziţii de istorie şi etnografie, ce conţin de la fotografii şi documente de familie sau referitoare la Revoluţia de la 1848-1849, la portul moţesc, vase specifice zonei, arme, unelte cu care se confecţionau ciubere sau tulnice, vâltoare, joagăre, căruţe.
Aproape de malul Arieşului, într-o casă din satul Inceşti, în comuna devenită acum Avram Iancu, după numele marelui erou, s-a născut şi a crescut Avram Iancu, conducătorul Revoluţiei de la 1848 – 1849 din Transilvania. Casa a fost construită pe o temelie de piatră de râu legată cu liant de argilă şi cu pereţi din grinzi masive de brad, tencuiţi şi văruiţi. Este compusă din două camere şi un „târnaţ“, precum şi un acoperiş în patru ape, mai înalt de două ori decât pereţii clădirii, acoperiţi cu şindrilă de brad horjită şi teşită, bătută la un rând.
Tipul tradiţional de casă este „casa cu cămară”, iar interiorul casei a fost refăcut în totalitate. Odaia mare şi odaia mică au aranjate laviţe, colţare, un podişor, paturi, o masă, o camniţă cu frigare, un cuier, mai multe ştergare, o culme, un strujac (saltea din paie sau hoaspe din cucuruz), ţoale, căpătâie, scaune, icoane, cruci, cârncee, o ploscă, blide, precum şi obiecte comemorative: fotografii, documente de familie, obiecte personale ale lui Avram Iancu: leagănul, fluierul, briciul.
În complexul ce mai cuprinde şi o bisericuţă, se află şi muzeul, în anexa dreaptă, pe două nivele, reorganizat la împlinirea a 100 de ani de la naşterea lui Avram Iancu. Are amenajată o expoziţie de istorie, unde turiştii pot vedea certificatele şcolare ale lui Avram Iancu de la Gimnaziul crăiesc din Zlatna, protocolul crăiesc în care se află înregistrat Avram Iancu, testamentul lui, documente referitoare la pregătirea şi desfăşurarea Revoluţiei de la 1848 – 1849 din Transilvania, fotografii cu fluierul şi şerparul lui Avram Iancu, sau imagini de la serbările din anul 1924, dedicate aniversării a 100 de ani de la naşterea lui Avram Iancu,care se păstrează aici.
![YouTube video](https://i.ytimg.com/vi/Ven0ZJJki1s/hqdefault.jpg)
De asemenea, la loc de cinste stau şi arme de foc utilizate în Revoluţia de la 1848-1849, precum pistoalele prefecţilor Ion Buteanu şi SImion Balint, pistoale cu capsă,vârfuri de lănci, sabia tribunului Solomon, tocuri de pistoale din piele, tocuri de bronz păstrate pentru praful de puşcă.
Tot în cadrul muzeului se află şi o expoziţie etnografică. De la port moţesc până la vase specifice zonei sau unelte, de toate pot vedea turiştii ce-i trec pragul. Ciubere, tulnice, doniţe, vâltoare, joagăre, vârtelniţă, fuse, furci de tors, suveică, piepteni pentru cânepă, război de ţesut, brâie, bâte ciobăneşti, corn pentru suflat, fluier, pieptene pentru afine (gheară), talăngi, vas pentru zăruit caşul, urdoaie pentru smântână, (săcăriţă), vârşe pentru prins peşti, coşniţe pentru albine, sunt doar câteva dintre ele.
La finalul vizitei în muzeu întâlniţi şi o căruţă moţească, cu care văsarii mergeau în întreaga ţară cu „şandra” şi îşi valorificau ciuberele, doniţele şi celelalte produse şi unelte agricole confecţionate din lemn, în cadrul diverselor târguri sau pieţe.
Secțiune Știri sub articolul principal
Urmăriți Ziarul Unirea și pe GOOGLE ȘTIRI
![](https://ziarulunirea.ro/wp-content/uploads/2023/12/ziarulunirea.jpg)
Știri recente din categoria Ştirea zilei
FOTO | Cum a fost prins de polițiști, un bărbat de 58 de ani, care deținea ilegal o armă. Acesta s-a ales cu dosar penal
FOTO | Cum a fost prins de polițiști, un bărbat de 58 de ani, care deținea ilegal o armă. Acesta s-a ales cu dosar penal Ieri, 16 august 2024, în jurul orei 12.50, polițiștii din cadrul Biroului Poliție Autostrăzi A1 Râmnicu Vâlcea- Deva au fost sesizați de către un bărbat de 53 de ani, cu […]
Secțiune Articole Similare
-
Opinii - Comentariiacum 4 zile
Când urăm ”La mulți Ani de Sfânta Maria”, pe 15 august sau pe 8 septembrie?
-
Opinii - Comentariiacum 3 zile
Nume care se sărbătoresc de Sfânta Maria. Aproximativ 2,2 milioane de români își serbează onomastica
-
Opinii - Comentariiacum 3 zile
Mesaje de SFANTA MARIA 2024. Urări şi felicitări pe care le poţi transmite persoanelor care îşi serbează onomastica
-
Opinii - Comentariiacum 3 zile
Mesaje de Sfânta Maria 2024. Ce felicitări, urări și SMS-uri le poți trimite persoanelor care își serbează onomastica
-
Curier Județeanacum 3 zile
Mănăstirile din județul Alba care își sărbătoresc hramul în 15 august: Mănăstirea Râmeț, Schitul Izvorul Poșaga și Mănăstirea Oașa
-
Actualitateacum 2 zile
Sfânta Maria Mare – 15 august: Tradiții, superstiții și obiceiuri de Adormirea Maicii Domnului